Fred+og+gjenreisning+av+mediene

= = Tyskernes okkupasjon rammet pressen kraftig, og i løpet av andre verdenskrig forsvant hele 114 av 260 aviser. Alle avisproduksjonene som ble stanset fikk erstatning, men det var likevel vanskelig å gjenopprette status før krigen var over. Det var spesielt arbeideraviser som ble stanset, mens de fleste av de borgerlige avisene opprettholdt driften sin. Mange av avisene kom aldri tilbake i drift, men det var flere andre aviser som kom inn i lyset.
 * Avisene[[image:vggamledager4_1395.jpg width="318" height="269" align="right" caption="VG's trykkeri i 1945"]]**

VG var en av de nye avisene som kom i denne perioden. På Sankthansaften 1945 så den dagens lys. Denne avisen er fortsatt en stor avis i dag. [|Mer om vg?]

Radioen fikk også en vanskelig tid under andre verdenskrig. Sendere og sendenett var skadet av krigshandlingene, og mange folk mistet mottakerne sine. Først i 1949 ble sendenettet gjenopprettet. Etter krigen var det kun halvparten av alle som leverte inn radioapparatene som fikk de tilbake, og det ble høy prioritering av nye apparater. I løpet av 1948 var nivået på radiolyttere tilbake på nivået fra 1941.
 * Radio[[image:1950grundig-300bg.jpg width="177" height="179" align="right"]]**

Til tross for at den tyske filmimporten stoppet opp, så var fortsatt kinoen et populært sted etter frigjøringen. De allierte landene begynte å få produksjonene på plass. Gjenreisingen var et sentralt tema i nyhetsfilmene som ble produsert årene etter krigen. Og allerede i løpet av 1946 kom det tre spillefilmer som omhandlet krigen. Disse tre filmene var Vi vil leve, To liv og Englandsfarere. Etter okkupasjonen var også svært populære, og de kunne gjerne være helt eller halvt dokumentariske. __Kampen om tungtvannet__ var en slik film med mye dokumentarmateriale i seg, og den satte publikumsrekord i 1948.
 * Kinoen**