Filmen+i+vekst

I etterkrigstiden steg filmproduksjonen. Den store regissøren @Tancred Ibsen fortsatte å lage filmer etter krigen, men nå kom det også nye talenter til.

Mannen til høyre er Tancred Ibsen.

@Arne Skouen debuterte med "Gategutter" i 1949. Filmen brukte amatører i hovedrollene og opptakene ble gjort på location. Skouen lagde til sammen 17 filmer og ble den mest betydningsfulle norske regissøren en periode. Filmen "Ni liv" ble nominert til Oscar for beste utenlandske film.

@Edith Carlmar ble norges første kvinnelige regissør. Hun debuterte med suksessen i 1949 "Døden er et kjærtegn". Filmen ble laget i film-noir-stil og var den gang en dristig film. Calmar regisserte til sammen ti filmer.

Nils R. Müller er den mest produktive regissøren innen norsk filmhistorie med sine 20 filmer. Han fikk sitt store gjennombrudd med spillefilmen "Vi gifter oss".

Bredden i den norske filmproduksjonen var stor. Okkupasjonsdramaer og komedier ble det produsert mye av. Komediene og de nye husmorfilmene tok gjerne utgangspunkt i bolignød eller et drabant byliv pregat av de nye tekniske hjelpemidlene som feks. kjøleskap, støvsuger, vaskemaskin og bil.

Et typisk kjøkken fra 1950 - tallet.

Under denne perioden begynte de også problematisere kjønnrollemønsteret i filmene, som tilsa at kvinnen skulle være husmor og mannen tjene penger.



Barnefilmene kom også i denne perioden, med bland andre Ivo Caprinos dukkefilmer, som feks. "veslefrikk med fela" som kom i 1952. Dette var det første filmen i rekken av filmatiserte folkeeventyr.

Bilde av veslefrikk med fela.

"Karius og Baktus" kom også, men denne filmen var bassert på Thorbjørn Egners historie.

Bilde av Karius og Baktus.

Thor Heyerdahl er en viktig del av mediens historie.

Han gjorde en stor suksess med sin flåte Kon-Tiki i 1950. Han vant en Oscar for beste dokumentarfilm i 1951.

Per Høst var likevell periodens store dokumentarfilmskaper. Han mottok internationale priser for hans filmer om natur og folk fra ulike deler av kloden. Hovedverket hans var "Same-Jakki" som han lagde i 1957. Denne dokumentaren skildret livet blandt samene på Finnmarksvidda. Bildet viser Per Høst

Film ble er viktig medium for underholdning i etterkrigstiden. Dette var fordi det var kulturformidling og opplysning. Film ble nå betraktet som en positiv kulturfaktor. Det ble til og med etablert støtteordning av myndighetene for filmproduksjon. Bygdekinoen ble opprettet i 1948 og var et kulturtiltak på linje med Riksteateret og etter hvert Rikskonsertene og Riksgalleriet. Bygdekinoen ble en suksess, og etter ti år kunne man konstatere at hele 11 millioner hadde kjøpt billett på de mange små visningsstedene rundt omkring i Norge.

Statens Filmsentral ble opprettet. Det ble opprettet for å stimulere til bruk av film i skolen og til å produsere og distribuere dokumentar-, undervisning og kulturfilm. Nå var film blitt kulturpolitikk.

Etter krigen var over halvparten av de filmene som ble vist på kino importert fra USA. Deriblant publikumssuksesser som filmene, "Tatt av vinden" som kom i 1939 og "Singing in the rain" som kom i 1952, og nyutsendte Chaplin - klassikere.



Bildet viser Charlie Chaplin.

Filmene tok opp og introduserte den nye ungdomskulturen, spesielt gjennom skuespilleren James Dean i filmen "Rotløs ungdom" som kom i 1955.

Filmen var også med å indrodusere rocken. Da filmen "Rock Around The Clock" hadde premiere i Oslo i 1956, ble det bråk og arrestasjoner. Kinoene førte trender fra USA inn i norsk sammenheng.